A kávé, mint növény

Az Coffea családnak a mai napig 129 fajtáját fedezték fel, ami nagyrészt a londoni Kew Gardennek köszönhető. Ezekből a kávé termesztés mostani állása alapján 99%-ot a Coffea Arabica és a Coffea canephora, avagy közismert nevén Robusta, ami a tulajdonságainak kiemelésére hoztak létre. Manapság a termelés beli megoszlás 60-40%, de ez függ a kávé tőzsdei árától.

Régebben úgy gondolták, hogy a Robusta egyfajta szívós testvére (mostoha testvére) az Arabicának, de a mai genetikai kutatások szerint, egy egyik szülője. A specialty kávézásban a sokszor gyengébb képességei ellenére csak az Arabica variánst használjuk, messze magasabb minősége, a jobb íze és a variánsok sokszínűsége miatt.

A legtöbb farmnak van egy bölcső része, ahol a magokat tápanyag dús földbe teszik, amik ezután hamar gyökeret eresztenek. Ezek után a babok megemlkednek,  a fejlődő száron, ebben a fázisban gyakran hívják őket "katona"-nak. Nem sokkal ezután megjelenik rajtuk az első levél. Ezután a kávé cserjék nagyon gyorsan növekednek és 6-12 hónap elteltével átkerülnek a bölcsőből az ültetvényekre. De innentől még három év(!) amire a cserjék normális hozamot hoznak.

A legtöbb kávé cserjének mindössze egy szürete van az évben, némelyik országban van egy második szüret is, de ez általában kisebb és gyengébb minőségű. A folyamatot a hosszú csapadékos évszak indítja be, mikor is a fák rengeteg fehér virág ot hoznak, nagyon erős, jázminra emlékeztető illattal. A porzást a rovarok, például méhek is elvégzik, de a kávé virága önbeporzó, így ha csak a rossz időjárás miatt len nem hullik, mindenképpen gyümölcsöt hoz. Ezután még kilenc hónapig tart, amire a cseresznyék szüretelhetőek lesznek. Kevéssé szerencsés, hogy a kávé cseresznyék nem egyszerre érnek be, ezért több fajta szedés módszer közül kell választani.